ЕКОНОМІЧНА ЕФЕКТИВНІСТЬ ЗАСТОСУВАННЯ РІЗНИХ НОРМ УДОБРЕНЬ В КОРОТКОРОТАЦІЙНІЙ СІВОЗМІНІ - Паламарчук, Р. П. (Вісник Національного університету водного господарства та природокористування. Серія «Сільськогосподарські науки», 2024)
Проведено економічну оцінку ефективності застосування різних норм удобрень у короткоротаційній сівозміні на землях, забруднених радіонуклідами у 2015–2017 роках. Встановлено, що найвищий рівень умовно-чистого прибутку отримано від вирощування кукурудзи: від 1624,80 до 13978,80 грн/га, за рентабельності 8,5–92,8%. Найвищий рівень рентабельності отримали за вирощування тритикале – від 10,0 до 100,4%, умовно-чистого прибутку отримано від 1216,38 до 6925,20 грн/га. За вирощування вівса у 2015–2017 роках вдалося отримати від 2720,60 до 6937,60 грн/га умовно-чистого прибутку та рентабельність – від 18,9 до 70,3%. Від вирощування люпину рівень умовно-чистого прибутку становив від 790,40 до 4823,80 грн/га, а рентабельність – 8,4–77,7%. За вирощування кормових буряків отримали від 656,40 до 10314,50 грн/га умовно-чистого прибутку, за рентабельності 3,2–85,4%. Урожайність вівса у 2015–2017 роках становила 2,41–3,50 т/га, урожайність тритикале – 3,98–4,90 т/га, урожайність люпину – 1,78–2,67 т/га, урожайність кормових буряків – 29,47–36,86 т/га, урожайність кукурудзи – 4,89–8,72 т/га. Хоча у варіанті без застосування добрив отримано найвищу економічну ефективність, але вирощена продукція була найбільш забрудненою радіонуклідами. Найнижчі показники економічної ефективності отримано у 3-му варіанті удобрення, де вирощена продукція мала найменшу концентрацію радіонуклідів. Також у досліджуваній сільськогосподарській продукції у 2 та 3 варіантах удобрення спостерігали більший вміст сирого протеїну, сирого жиру та сирої клітковини в порівнянні з контролем.