ВПЛИВ ПОКАЗНИКІВ ЕКОНОМІЧНОЇ СФЕРИ НА ФОРМУВАННЯ ЗАСАД СТАЛОГО РОЗВИТКУ СЕРЕДНІХ МІСТ - Moshynskyi, V. S.; Klymenko, L. V. (Вісник Національного університету водного господарства та природокористування. Серія «Сільськогосподарські науки», 2021)
У статті доводиться актуальність та необхідність у розробці методичних підходів та використанні методик оцінки стану економічної сфери життєдіяльності міст у контексті їх сталого розвитку. Запропоновано оцінку стану економічної сфери здійснювати за кількісними і якісними показниками і їх унормування в шкалу від 0 до 1. Вертикальне агрегування показників всіх рівнів (базових, агрегованих, інтегрованих та розрахунок індексу стану економічної сфери) здійснювали з використанням середньоарифметичного показника та шкали якісної і кількісної оцінки: 1–0,75 – високий рівень; 0,749–0,50 – середній рівень; 0,499–0,25 – нижчий за середній; 0,249–0 – низький. Оцінку стану економічної сфери середніх міст здійснювали за статистичними даними: 7 критеріями; 20 індикаторами, 17 із яких стимулятори, 3 – дестимулятори. За результатами оцінки сталого розвитку економічної сфери середніх міст було установлено, що міста Івано Франківськ (0,59), Луцьк (0,50), Рівне (0,52) характеризуються середнім рівнем економічного розвитку, а Мелітополь (0,25) – на межі низького. Було виявлено, що вплив стимуляторів на індекс стану економічної сфери описуються рівняннями зростаючих прямих або парабол третього порядку при коефіцієнтах детермінації 0,192–0,9384. Доведено, що Рівне має певні переваги в економічній сфері життєдіяльності перед Луцьком у змаганні за лідерство на Волині. Кількість індикаторів стимуляторів, що стрімко зростають, у Рівному досягають значень 20%, тоді як у Луцьку у два рази менше, а тих, що зростають, становлять 25 і 20%, і тих, що зменшуються, – 15 і 25% відповідно.