ПРОСТОРОВО-ЧАСОВІ ТЕНДЕНЦІЇ ЗМІНИ ТРОФІЧНОГО СТАНУ ВОДОСХОВИЩ РІЧКИ ДНІПРО - Пічура, В. І. (Вісник Національного університету водного господарства та природокористування. Серія «Сільськогосподарські науки», 2017)
Проблеми раціонального водокористування та оцінки якості води є пріоритетними завданнями багатьох держав, особливо в басейнах транскордонних річок. Створення і функціонування каскаду дніпровських водосховищ спричинило корінну трансформацію гідрологічного режиму річки Дніпро. В наслідок цього відбулося значне погіршення фізичних, хімічних і біологічних характеристик якості поверхневих вод, підвищення трофічного їх статусу, зниження ефективності роботи та стабільності функціонування водної екосистеми басейну Дніпра, яке визначається переважно антропогенними чинниками. В результаті дешифрування серії космічних знімків (серпень, 1986-2016 рр.) супутників Landsat-5, Landsat-7 та Landsat-8 із просторовим дозволом в 30 метрів, встановлена просторово-часова тенденція зміни фізичних (прозорість води), гідрохімічних (концентрації вмісту у воді загального фосфору), біологічних (хлорофіла) властивостей акваторій водосховищ. В дослідженнях використаний індекс трофічного стану, який розроблений Флоридським департаментом захисту довкілля і використовується для класифікації всіх типів водної поверхні, включаючи річки. Встановлено, що значення індексу трофічного стану у водоймах водосховищ розподілено достатньо нерівномірно від 26,5 до 56,5 із рівнем варіації за роками досліджень в межах 2,1-10,5%, що обумовлено інтенсифікацією або «хімізацією» сільського господарства та змінами клімату, які підсилюють прояви небезпеки акумуляції біогенних речовин в результаті ґрунтово-ерозійних процесів та провокують «цвітіння» води при підвищенні температури у водоймах. Рівень трофічного статусу в межах окремих водосховищ розподілений достатньо нерівномірно і переходить від оліготрофного та мезотрофного в зонах наявності течії, до евтрофного в зонах застою води з підвищеним температурним режимом, що займають до 40% площі каскаду дніпровських водосховищ. Низов’я Дніпра має високий ступінь зарегулювання, на окремих ділянках акваторії індекс трофічного стану перевищує значення 70, що відповідає гіпертрофному статусу. Тривале підсилення евтрофікації водоймищ дніпровського каскаду сприяє збільшенню концентрації біогенних елементів, домінуванню в фітопланктоні синьо-зелених водоростей, зниженню прозорості, зростанню вмісту органічної речовини, значному погіршенню екосистеми і зниженню біопродуктивності річки Дніпро. Представлені дослідження трофічного статусу каскаду дніпровських водосховищ мають високу науково-практичну цінність для визначення проблемних ділянок їх акваторій та подальшої першочергової розробки обґрунтованих просторовоадаптивних комплексних і системних природоохоронних заходів та підвищення екологічної стійкості і поступового оздоровлення екосистеми басейну річки Дніпро.